Härkönen, Iivo
Kuvatiedoston lataaminen
![http://media.onki.fi/6/3/2/saha/kirjasampo/0_-2883403716054866764.jpg](https://www.boksampo.fi/sites/default/files/styles/medium/public/kulsa_cache/images/media.onki.fi/6/3/2/saha/kirjasampo/0_-2883403716054866764.jpg?itok=T0ut8nFI)
Photograph information
Kirjailija Iivo Härkönen kotonaan, 1931. Pietinen. Museoviraston kuvakokoelmat.
Elämäkertatietoa
...Oltuani jo edellisenäkin kesänä tukkijoella, saman enoni toimesta ja mukana, jonka kanssa olin ollut salollakin, lähdin vielä nyt alkavaksikin kesäksi (1898) samaan toimeen; mutta eräänä maanantaiaamuna työmaalle mennessäni pistin postiin paperit, joilla hain oppilaaksi Sortavalan kiertokouluopettajaseminaariin. Sieltä tuli kutsumus tutkintoon, ja tutkinto vei kouluun; ja niinpä siirryin tukkilais- ja saloteiltä kokonaan toiselle - opettajan, herran, oikean kirjamiehen tolalle, jolle joutumatta seudun kansan mielestä ei maksanutkaan käydä koulua...
...Kuten mainitsin, kuuluivat isovanhempani runolaulajiin - isoäitini oli Raja-Karjalan toista tärkeämpää runolaulajasukua: Sotikaisten - ja heidän taitonsa oli vähitellen alkanut kiinnittää huomiotani. Olin saanut olla heidän mukanaan niillä suomalaisilla laulujuhlilla, jotka ensi kertaa vetivät esiin nuo salojen taitajat, ja nyt vielä, koulutalvenani, oli isoäitini kuollut. Se muistutti minua heidän taidoistaan...
...Kirjalliset yritykseni tuottivat vielä - ja nyt vasta - monta katkeraa palaa, mutta intoa ja yritteliäisyyttä ei puuttunut. Uusi yritys vain ja entistä parempi! Ja niin vihdoin, vähä päälle kolme vuotta sen jälkeen, kun olin käynyt Helsingissä ja tavannut prof. Krohnia - sillä välin, keräysmatkojeni ohella, jatkettuani opettajatoimiani ja aloitettuani, syksyllä 1902, varsinaisen seminaarin käynnin - kevättalvella 1904 julkaisi nuori Kariston liike ensimmäisen runovihkoni...
[Kuinka meistä tuli kirjailijoita. Otava 1916, s. 64-66]
Hän on syntynyt ja elänyt Laatokan Karjalan alueella. Härkösen vanhemmat olivat talollinen Ivan Härkönen ja Matrona Jyrkinen.
Hän valmistui kansakoulunopettajaksi Sortavalan seminaarista 1906 ja toimi opettajana Suistamolla 1901–1902, Salmissa 1906–1907 sekä Helsingissä 1907–1908 ja 1915–1920.
Hän kuului karjalaiseen runonlaulajasukuun ja hän teki runonkeruumatkoja Karjalaan ja Aunukseen vuosina 1900–1903.
Toimittajana mm. Savon sanomissa ja Karjala-lehdessä
Härkönen oli naimisissa Ida Lindholmin kanssa vuosina 1905–1919. Avioeron jälkeen hän meni uudestaan naimisiin Valborg Sarlinin kanssa 1920.
...Kuten mainitsin, kuuluivat isovanhempani runolaulajiin - isoäitini oli Raja-Karjalan toista tärkeämpää runolaulajasukua: Sotikaisten - ja heidän taitonsa oli vähitellen alkanut kiinnittää huomiotani. Olin saanut olla heidän mukanaan niillä suomalaisilla laulujuhlilla, jotka ensi kertaa vetivät esiin nuo salojen taitajat, ja nyt vielä, koulutalvenani, oli isoäitini kuollut. Se muistutti minua heidän taidoistaan...
...Kirjalliset yritykseni tuottivat vielä - ja nyt vasta - monta katkeraa palaa, mutta intoa ja yritteliäisyyttä ei puuttunut. Uusi yritys vain ja entistä parempi! Ja niin vihdoin, vähä päälle kolme vuotta sen jälkeen, kun olin käynyt Helsingissä ja tavannut prof. Krohnia - sillä välin, keräysmatkojeni ohella, jatkettuani opettajatoimiani ja aloitettuani, syksyllä 1902, varsinaisen seminaarin käynnin - kevättalvella 1904 julkaisi nuori Kariston liike ensimmäisen runovihkoni...
[Kuinka meistä tuli kirjailijoita. Otava 1916, s. 64-66]
Hän on syntynyt ja elänyt Laatokan Karjalan alueella. Härkösen vanhemmat olivat talollinen Ivan Härkönen ja Matrona Jyrkinen.
Hän valmistui kansakoulunopettajaksi Sortavalan seminaarista 1906 ja toimi opettajana Suistamolla 1901–1902, Salmissa 1906–1907 sekä Helsingissä 1907–1908 ja 1915–1920.
Hän kuului karjalaiseen runonlaulajasukuun ja hän teki runonkeruumatkoja Karjalaan ja Aunukseen vuosina 1900–1903.
Toimittajana mm. Savon sanomissa ja Karjala-lehdessä
Härkönen oli naimisissa Ida Lindholmin kanssa vuosina 1905–1919. Avioeron jälkeen hän meni uudestaan naimisiin Valborg Sarlinin kanssa 1920.
Kirjailijan tuotantoon liittyvää lisätietoa
Useita Karjala-aiheisia tietokirjoja:
Runojen ja metsäin Karjala. Kansanvalistusseura 1914
Itäinen vartio : lukuja vanhasta Karjalasta. Ahjo 1920
Karjalan heimotyö : Wienan karjalaisten liiton ja Karjalan sivistysseuran toiminta vv. 1906-1926
Runon hirveä hiihtämässä. WSOY 1928
Runojen ja metsäin Karjala. Kansanvalistusseura 1914
Itäinen vartio : lukuja vanhasta Karjalasta. Ahjo 1920
Karjalan heimotyö : Wienan karjalaisten liiton ja Karjalan sivistysseuran toiminta vv. 1906-1926
Runon hirveä hiihtämässä. WSOY 1928
Neljännesvuosisata heimotyötä. Karjalan sivistysseura 1931
Karjalan kirja. 1.p.WSOY 1910(1-2), 2.uud.painos 1932
Runonlaulajista:
Runon mailta. Helsingin uusi kirjapaino 1935
Runolaulajia. Otava 1926
Kääntänyt suomalaisia runoja Aunuksen karjalaksi.
Runoja on sävelletty.
Karjalan kirja. 1.p.WSOY 1910(1-2), 2.uud.painos 1932
Runonlaulajista:
Runon mailta. Helsingin uusi kirjapaino 1935
Runolaulajia. Otava 1926
Kääntänyt suomalaisia runoja Aunuksen karjalaksi.
Runoja on sävelletty.